KURZUS: Személyközlekedési vállalatok

MODUL: II. modul: Közlekedésszervező cégek, irodák

2. lecke: A közlekedésszervező cégek, irodák feladatai és jellemző felépítésük

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival összefoglalni a közlekedésszervező cég fogalmát; felsorolni a közlekedésszervező cég törvény által meghatározott lehetséges feladatait; felvázolni a BKK Budapesti Közlekedési Központ 2010. évi létrehozásakor elképzelt működési struktúráját; felsorolni a BKK Budapesti Közlekedési Központ 2010. évi létrehozásakor kitűzött célokat; felsorolni a BKK Budapesti Közlekedési Központ 2010. évi létrehozásakor meghatározott feladatokat; felvázolni a KTI Közlekedéstudományi Intézet közlekedésszervező irodáinak felépítését; felvázolni a KTI Közlekedéstudományi Intézet közlekedésszervező irodáinak működését.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 2. leckéjét!
Saját szavaival foglalja össze a közlekedésszervező cég fogalmát!
Sorolja fel a közlekedésszervező cég törvény által meghatározott lehetséges feladatait!
Vázolja fel a BKK Budapesti Közlekedési Központ 2010. évi létrehozásakor elképzelt működési struktúráját!
Sorolja fel a BKK Budapesti Közlekedési Központ 2010. évi létrehozásakor kitűzött célokat!
Sorolja fel a BKK Budapesti Közlekedési Központ 2010. évi létrehozásakor meghatározott feladatokat!
Vázolja fel a KTI Közlekedéstudományi Intézet közlekedésszervező irodáinak felépítését!
Vázolja fel a KTI Közlekedéstudományi Intézet közlekedésszervező irodáinak működését!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 40 perc olvasás, tanulás, 25 perc önellenőrzés.
A közlekedésszervező cég fogalma
A személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény a következőképpen definiálja a közlekedésszervező fogalmát (21. §):
"(1) Az önkormányzat a [...] feladatokat a feladat ellátásához szükséges forrásokkal együtt - az állam vagy az önkormányzat kizárólagos tulajdonában, vagy kizárólag az állam és az önkormányzat közös tulajdonában álló korlátolt felelősségű társaság vagy részvénytársaság, vagy irányítása alatt álló költségvetési szerv formájában működő - közlekedésszervezőnek adhatja át. A közlekedésszervező működése alatt az állam vagy az önkormányzat kizárólagos tulajdonjogának, vagy az állam és az önkormányzat közös kizárólagos tulajdonjogának fennállását folyamatosan biztosítani szükséges.
(2) Az önkormányzat az átadott feladatok tekintetében szakmai felügyeletet gyakorol a közlekedésszervező felett, ennek során az ellátásért felelős a közlekedésszervező által az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezések alapján ellátott feladatok tekintetében hozott döntéseit megváltoztathatja vagy megsemmisítheti. A szakmai felügyelet körében az önkormányzat évente legalább egy alkalommal értékeli a közlekedésszervező tevékenységét és a következő időszakra tervezett stratégiai intézkedéseit."
Az (1) bekezdésben hivatkozott, legfontosabb feladatok a következők:
"a közszolgáltatások megszervezésével kapcsolatos intézményi és szabályozási keretek kialakítása, a helyi személyszállítási közszolgáltatások megszervezése, a közlekedési szolgáltató kiválasztása, a helyi személyszállítási közszolgáltatások - a személyszállítási közszolgáltatási szerződések megkötésével történő - megrendelése; a helyi közlekedés díjainak szerződés keretében történő megállapítása, a helyi személyszállítási közszolgáltatások bevételekkel nem fedezett indokolt költségeinek megtérítése, valamint a szolgáltatások teljesítésének ellenőrzése; a település helyi közszolgáltatási személyszállítási szolgáltatásának ellátására vonatkozó menetrendi koncepciók kidolgozása; a közszolgáltatási feladatok és az azokkal összefüggő követelmények meghatározása adott területre (területrészre, hálózatra, egy vagy több vonalra, vagy járatra) és ezek érvényesítése a szolgáltatóval szemben; a helyi, valamint az országos, regionális és elővárosi személyszállítási közszolgáltatások összehangolása; a személyszállítási közszolgáltatásokat végző közlekedési szolgáltatók működésének folyamatos nyomon követése, a szolgáltatók személyszállítási közszolgáltatási tevékenységének, fejlesztéseinek, valamint fejlesztésnek nem minősülő beruházási tevékenységeinek összehangolása, koordinálása; a közszolgáltatási feladatok ellátására leginkább megfelelő, a legszínvonalasabb és a lakosság számára legkevésbé költséges szolgáltatást kínáló, az energetikai és környezeti hatások figyelembevételével a legalkalmasabb szolgáltató kiválasztása és megbízása, a szolgáltató tevékenységének folyamatos figyelemmel kísérése és ellenőrzése; az utasok számára elektronikus formában egységesen megismerhető közszolgáltatási menetrend és elektronikus utazásszervező működtetésére és fejlesztésére vonatkozó koncepció készítése"; a közszolgáltatási menetrenddel, a közszolgáltatás mennyiségi és minőségi alapfeltételeivel, a jegy- és bérletrendszerrel kapcsolatos szabályok előkészítése; a személygépkocsival díj ellenében végzett közúti személyszállítás felügyelete.
Természetesen a törvényben felsorolt, sokrétű tevékenységi kör nem jelent kötelezettséget arra, hogy valamennyi közlekedésszervező cégnek teljeskörűen el kell látnia ezeket a feladatokat, ez mindössze a lehetőségek gyűjteménye. Minden önkormányzat, amely közlekedésszervező céget kíván létrehozni (vagy meglévő városüzemeltetési cégét szeretné kiegészíteni ilyen funkcióval), dönthet arról, hogy a fenti tevékenységi körből mely szerepeket adja át a közlekedésszervezőnek, melyeket kívánja közvetlenül (pl. a polgármesteri hivatal révén) ellátni, illetve melyeket bízza a kiválasztott közlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégre (mindez alapvetően befolyásolja a közlekedésszervező cég felépítését is).
Fontos kiemelni a jogszabályi definícióból két elemet:
az aktuális hazai szabályozás ezt az intézménytípust kizárólag a helyi közlekedésre vonatkozóan értelmezi (vagyis a feladatokat csak az önkormányzatok adhatják át, a minisztérium nem); a feladatokon kívül a szükséges források is átadásra kerülnek.
Ez utóbbi kitétel alapvető fontosságú abban, hogy a fenti típusú közlekedésszervező cégek nem csak tanácsadó jellegű, hanem tényleges megrendelői tevékenységet tudnak végezni. Erre azonban - a jelenlegi szabályozás alapján - csak a helyi közlekedésben kerülhet sor, a helyközi közlekedésben más megoldás nyílik a szervezési feladatok megosztására (amely a lecke végén kerül ismertetésre).
Közlekedésszervező cégek a helyi közlekedésben
Ahogy a fentiekben bemutatásra került, a jogszabály széles skálát biztosít az önkormányzatok számára a közlekedésszervező cégek feladatkörének meghatározásában. A teljes spektrum bemutatása érdekében most a 2010-ben, a Transport for London (TfL) mintájára alakult BKK Budapesti Közlekedési Központ akkori koncepciója kerül ismertetésre, amely a lehető legtöbb törvényi lehetőséget (valamint további, a főváros hatáskörébe tartozó átszervezéseket is) kihasznált az integrált városi közlekedésszervezés minél teljesebb megvalósítása érdekében. (Mindazonáltal a cég hatáskörét később, 2014-ben jelentősen szűkítették.)
A 2010. évben elképzelt működési struktúrát az alábbi ábra mutatja.
Önkormányzati közlekedésszervező cég lehetséges felépítése és kapcsolatrendszere
(Vitézy Dávid budapesti ábrájának a szerző által általánosított változata)
2.1. ábra
Látható, hogy az elképzelés bizonyos része (pl. az önkormányzati tulajdonú személyközlekedési üzemeltető cég - azaz a BKV Zrt. - kettéválasztása kötöttpályás, illetve autóbuszos közlekedési cégekre) a gyakorlatban nem valósult meg, bár az újfajta megrendelői logika ezt is lehetővé tette volna. A magántulajdonú autóbusz-közlekedési szolgáltatók BKV Zrt.-vel egyenrangú bevonása (vagyis a járműpark megújítását szolgáló új buszüzemeltetési modell) viszont valóban a megvalósított rendszer szerves részét képezte (a korábbi gyakorlat helyett, melyben a BKV Zrt. alvállalkozóiként tudtak magáncégek közreműködni a közszolgáltatásban).
A cél az volt, hogy "a BKK egy összefogó, integráló, szakmai alapokon működő szervezet legyen, amely
közvetlenül a Fővárosi Önkormányzatnak alárendelve működik, Budapest Főváros Önkormányzatának 100%-os tulajdonában áll; előkészíti és végrehajtja Budapest közlekedési stratégiáját; érvényesíti a fenntarthatósági és esélyegyenlőségi szempontokat a budapesti közlekedés működtetésében és fejlesztésében; integráltan irányítja és felügyeli a budapesti közlekedési ágazatokat, különösen a közösségi és közúti közlekedést; megrendeli, és a közös közlekedési kasszába befolyó állami és felhasználói forrásokból finanszírozza a közösségi és közúti közlekedési közszolgáltatásokat; fejleszti a város közlekedését; érvényesíti a gyalogos és kerékpáros közlekedés szempontjait; megteremti az egyensúlyt a közlekedési rendszer működése és fejlesztése között; egységes finanszírozási rendszert működtet; ellátja a fővárosi tulajdonú közlekedési és közútkezelő szolgáltató cégek tulajdonosi felügyeletét; koordinálja a közúti és a közösségi közlekedést érintő kerületi önkormányzati, közmű- és egyéb beruházásokat; aktív szerepet vállal a regionális és nemzetközi közlekedési együttműködés terén Budapest főváros képviseletében".
Megalakulását követően megkezdődött az alábbi stratégiai, megrendelői, ellenőrzési, finanszírozási, fejlesztési és részben üzemeltetési feladatok integrálása a különböző, fővárosi illetékességű, illetve tulajdonú szervezetekből:
a Főpolgármesteri Hivatal Közlekedési Osztályától a hatósági feladatok kivételével a közlekedésszervezési és fejlesztési feladatok; a BKV Zrt.-ből a közlekedésszervezéshez, megrendeléshez, forgalomirányításhoz, értékesítéshez, ellenőrzéshez, ügyfélszolgálathoz, utastájékoztatáshoz és a kiemelt közlekedésfejlesztési projektek lebonyolításához kapcsolódó feladatok; az FKF Fővárosi Közterület-fenntartó Zrt.-től a közútkezelés irányításával, azaz az utak, a hidak, az út-műtárgyak üzemeltetésével, ellenőrzésével, fejlesztésével és a közúti forgalomirányítással kapcsolatos feladatok; a parkolásgazdálkodásért felelős Parking Kft. teljes feladatköre; a Fővárosi Taxiállomásokat Üzemeltető Szolgáltató Közhasznú Nonprofit Kft. teljes feladatköre.
A BKK tételes feladatai az alapítást követően a következők voltak.
"Az integrált városi közlekedésirányításhoz, közlekedési stratégiához tartozó feladatok: a közlekedési ágazat városi szintű, számonkérhető és felelős szakmai irányítása, regionális koordinációval együtt; fővárosi közlekedésfejlesztési stratégia és koncepciók készítése, aktualizálása, konzultációja, naprakész végrehajtása. Közlekedésfejlesztési, beruházási feladatok: a stratégiával összhangban levő fejlesztési projektek kidolgozása, tervezése, megtérülési vizsgálata, civil egyeztetése; nagyprojektek és más, EU támogatású projektek lebonyolítása, összehangolása, menedzsmentje, kedvezményezetti feladatainak ellátása. Közösségi közlekedéssel kapcsolatos feladatok: hálózat és menetrend tervezése, szervezése; tarifakoncepció kidolgozása, tervezése; megrendelői kompetenciák, feladatok ellátása, közszolgáltatási szerződés menedzsmentje, elszámolási rendszerének működtetése; közösségi közlekedéssel kapcsolatos minőségi elvárások definiálása, nyomon követése, végrehajtás ellenőrzése; ügyfélkapcsolati feladatok ellátása; jegyek és bérletek kibocsátása, értékesítése, ellenőrzése; integrált utastájékoztatási feladatok ellátása; a közösségi közlekedés egységes, fővárosi szemléletű forgalomirányítása; hajózással, kikötőkkel kapcsolatos feladatok ellátása; a regionális szereplőkkel való együttműködés. Közúti közlekedéssel kapcsolatos feladatok: közutak forgalomtechnikai, fejlesztési koncepcióinak elkészítése, optimális forgalomtechnikai rendszerének kialakítása; közlekedési célú közterületek forgalmi rendjének kialakítása a gyalogos és kerékpáros közlekedés szempontjainak érvényesítésével; közúti felújítási, építési munkák, lezárással járó intézkedések koordinációja, szervezése; intelligens közlekedésirányítási rendszerek koncepciójának kialakítása, megvalósítás előmozdítása, intelligens közlekedésmenedzsment működtetése; fővárosi közutak kezelési és üzemeltetési feladatainak ellátása; egységes közúti forgalomirányítás ellátása; taxiközlekedés felügyelete, taxiállomások fenntartása; a budapesti kerékpáros közlekedés fejlesztésének egységes szemléletű irányítása; parkolási stratégia és működtetési koncepció kidolgozása; fizető-parkolási rendszer közszolgáltatási megrendelése, működtetése, üzemeltetési felügyelete, ellenőrzése; teherforgalmi díjakkal kapcsolatos feladatok ellátása, behajtási díj koncepciójának kidolgozása. Kapcsolattartási, együttműködési feladatok: rendszeres kapcsolattartás a Fővárost érintő kérdésekben a Nemzeti Közlekedési Hatósággal; kormányzati kapcsolattartás a közlekedést érintő kérdésekben; illetékes uniós támogatási szervezetekkel való kapcsolattartás; uniós fejlesztési projektekben a fővárosi mellett a régiós szempontok megértése, képviselete; regionális közlekedési szereplőkkel (pl. agglomerációs önkormányzatok) való együttműködés; kapcsolattartás a MÁV-val, Volán társaságokkal, Nemzeti Infrastruktúra-fejlesztő Zrt.-vel, a fővárosi érdekek képviselete a budapesti pályaudvarok rendbetétele és az elővárosi vasúti fejlesztések kapcsán; kapcsolattartás a fővárosi közműszolgáltatókkal; kapcsolattartás a nem fővárosi tulajdonú, de a főváros területén szolgáltatást nyújtó üzemeltetőkkel".
A BKK a fenti, összetett tevékenységi körhöz egységes arculatot és szolgáltatást alakított ki.
Közlekedésszervező irodák a helyközi közlekedésben
Ahogy a lecke elején bemutatásra került, a személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. törvény jelenleg kizárólag a helyi közlekedésre vonatkozóan értelmezi a közlekedésszervező cég fogalmát, holott a helyközi közlekedés kiterjedéséből adódóan még inkább igényelhetné, hogy az egész országra vonatkozó közszolgáltatás megrendelése ne egyetlen (fővárosi) központból történjen. A helyközi közforgalmú közlekedés esetében azonban mégis ez a helyzet: az illetékes minisztérium (a jegyzet írásakor az Innovációs és Technológiai Minisztérium) közvetlenül, országos szinten, egyetlen egységként gyakorolja a megrendelés jogát.
A fenti, országos megrendelő szervezet munkájának elősegítése érdekében a KTI Közlekedéstudományi Intézet - mint a minisztérium háttérszervezete - keretén belül működik a Személyszállítási Közszolgáltatási Igazgatóság, amely az 1. leckében már említett, úgynevezett közlekedésszervező irodákat üzemeltet az ország 5 városában. Ezek az irodák értelemszerűen nem felelnek meg a törvényben megfogalmazott közlekedésszervezői fogalomnak, azonban így is jelentős segítséget nyújtanak a központi megrendelő szervezet számára, a területi jellegzetességek ismerete, valamint a helyi érintettekkel (önkormányzatokkal, iskolákkal, nagyobb munkáltatókkal, valamint a térségben működő közlekedési szolgáltató vállalatokkal) történő közvetlen kapcsolattartás révén.
A jegyzet írásakor az alábbi ábrán is látható irodák működnek:
Központi Közlekedésszervező Iroda (Budapest); Dél-alföldi Közlekedésszervező Iroda (Szeged); Dél-dunántúli Közlekedésszervező Iroda (Pécs); Északkelet-magyarországi Közlekedésszervező Iroda (Debrecen); Északnyugat-magyarországi Közlekedésszervező Iroda (Szombathely).
A KTI Személyszállítási Közszolgáltatási Igazgatóságának közlekedésszervező irodái
2.2. ábra
A Személyszállítási Közszolgáltatási Igazgatóság és a fenti területi irodák mátrix jellegű felépítését az 1. lecke végén található 1.4. ábra mutatja be részletesen. Látható, hogy a területi irodák személyi állományát egy-egy irodavezető, asszisztens, társadalmi-önkormányzati referens, vasúti közlekedési szakértő és autóbusz-közlekedési szakértő alkotja. Ők szervezik meg és bonyolítják le a területükön található járásokban - az érintett önkormányzatok, szolgáltató cégek és a tankerület részvételével - az évenkénti járási menetrendi értekezleteket, amelyek a minden év decemberében esedékes helyközi (vasúti és autóbuszos) menetrend-váltást megalapozzák. Továbbá folyamatosan tartják a kapcsolatot a fenti szakmai partnerekkel, az év közbeni menetrend-módosításokat illetően. Azonban - ahogy már többször hangsúlyozásra került - a közlekedésszervező irodáknak saját hatáskörükben nincs felhatalmazásuk a menetrend-módosítások jóváhagyására és megrendelésére, ugyanakkor ők továbbítják az illetékes minisztérium felé az általuk szakmailag megvizsgált és támogatott módosítási javaslatokat, megkönnyítve az országos döntéshozatalt.
A Budapesten található központi irodában a szervezet országos vezetőségén kívül az SLA (Service Level Agreement, a szolgáltatási színvonalra vonatkozó megállapodás) ellenőrzésével foglalkozó minőségfejlesztési szakértők, illetve közszolgáltatási minőség-ellenőrök is dolgoznak.
Felhasznált irodalom
2012. évi XLI. törvény - a személyszállítási szolgáltatásokról (https://net.jogtar.hu/jogszabaly?docid=A1200041.TV, letöltés ideje: 2019. július 22.) Mi a BKK? (https://bkk.hu/magunkrol/mi-a-bkk/, letöltés ideje: 2019. július 27.) Vitézy Dávid: A BKK Budapesti Közlekedési Központ társaságirányítási rendszere és működésének átláthatósági szempontjai, Állami és önkormányzati vállalatok átláthatósága, Transparency International, 2011. április 28. Vitézy Dávid: Új buszüzemeltetési modell Budapesten, Budapest, 2011. december 15. (https://www.bkk.hu/wp-content/uploads/2011/12/8_vitezy_david_hun.pdf) KTI Közlekedéstudományi Intézet honlapja (http://www.kti.hu/, letöltés ideje: 2019. július 27.) Bói Lóránd: 10 éves a KTI Személyközlekedési Igazgatósága, I. Magyar Közlekedési Napok, Eger, 2017. október 18-20.