KURZUS: Személyközlekedési vállalatok

MODUL: IV. modul: Személyközlekedési vállalatok szakterületei

11. lecke: A személyközlekedési vállalatok informatikai háttere

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
saját szavaival összefoglalni a személyközlekedési vállalatok legfontosabb informatikai feladatait; felvázolni a személyközlekedési vállalat informatikai szervezeti egységének lehetséges felépítését; felvázolni a különböző alegységek főbb feladatait (informatikai szervezet vezetőjének feladatai, infrastruktúra-üzemeltetési, programfejlesztési, alkalmazás-felügyeleti feladatok); felsorolni a személyközlekedési vállalatok jellemző informatikai infrastruktúra-felügyeleti feladatait; felsorolni a személyközlekedési vállalatok jellemző programüzemeltetési feladatait; felsorolni a személyközlekedési vállalatok jellemző programfejlesztési feladatait; felsorolni a személyközlekedési vállalatok jellemző adatvédelmi, jogosultságkezelési feladatait.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 11. leckéjét!
Saját szavaival foglalja össze a személyközlekedési vállalatok legfontosabb informatikai feladatait!
Vázolja fel a személyközlekedési vállalat informatikai szervezeti egységének lehetséges felépítését!
Vázolja fel a különböző alegységek főbb feladatait (informatikai szervezet vezetőjének feladatai, infrastruktúra-üzemeltetési, programfejlesztési, alkalmazás-felügyeleti feladatok)!
Sorolja fel a személyközlekedési vállalatok jellemző informatikai infrastruktúra-felügyeleti feladatait!
Sorolja fel a személyközlekedési vállalatok jellemző programüzemeltetési feladatait!
Sorolja fel a személyközlekedési vállalatok jellemző programfejlesztési feladatait!
Sorolja fel a személyközlekedési vállalatok jellemző adatvédelmi, jogosultságkezelési feladatait!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 40 perc olvasás, tanulás, 25 perc önellenőrzés.
Informatikai feladatok áttekintése
Napjainkban szinte egyetlen cég sem működhet hatékonyan informatikai támogatás nélkül. Ez különösen igaz a személyközlekedési vállalatokra, melyek méretükből, sokrétű, illetve földrajzilag kiterjedt tevékenységükből, ügyfeleik jelentős számából és tájékoztatási kötelezettségeikből adódóan alapvetően függenek a megfelelő információáramlástól, ezért eredményes működésükhöz komoly informatikai háttér szükséges.
A legfontosabb feladatcsoportok, melyekről a személyszállítási vállalatok informatikai szervezetének gondoskodnia kell, a következők.
A cég informatikai hardver- és szoftver-infrastruktúrájának felügyelete, karbantartása, fejlesztése. Az alkalmazott programok üzemeltetése, a felhasználók támogatása. Új programok kifejlesztése (tervezés, programozás, tesztelés, folyamatos karbantartás). Az informatikai rendszerben tárolt adatok védelme, az adatokhoz és a funkciókhoz kapcsolódó jogosultságok kezelése.
Az alábbiakban a személyközlekedési vállalatok informatikai szervezetének lehetséges felépítési módjai kerülnek bemutatásra, majd a fenti feladatcsoportok részletes ismertetése következik.
Informatikai szervezet lehetséges felépítése
A személyközlekedési vállalatok informatikai feladatainak ellátására többféle szervezeti felépítés is létezik. A cég rendelkezhet jelentős létszámú saját, szinte valamennyi informatikai részterület önálló ellátására alkalmas szervezeti egységgel (mint pl. a jegyzet írásakor az ÉNYKK Északnyugat-magyarországi Közlekedési Központ Zrt.), de előfordulhat az is, hogy az informatikai szolgáltatások kisebb vagy nagyobb részben kiszervezésre kerülnek egy külső szakcéghez, amely a személyközlekedési vállalat megbízásából, azzal szorosan együttműködve, de szervezetileg attól függetlenül végzi a megadott informatikai feladatokat (pl. a jegyzet írásakor a Volánbusz Zrt. esetében találkozhatunk hasonló megoldással).
Természetesen mindkét alapstruktúra rendelkezik előnyökkel: az optimális megoldás kiválasztása számos tényező függvénye (pl. cégszervezési koncepció, vállalati hagyományok, a személyközlekedési vállalatnál rendelkezésre álló szakembergárda, költségek).
Az alábbiakban egy személyközlekedési vállalaton belüli, komplex informatikai szervezeti egység jellemző felépítése kerül bemutatásra (melyhez hasonló struktúrát alkalmaz pl. a jegyzet írásakor az ÉNYKK Északnyugat-magyarországi Közlekedési Központ Zrt. is).
Személyközlekedési vállalaton belüli informatikai szervezet jellemző felépítése
11.1. ábra
Az informatikai szervezet vezetője koordinálja az alapvető informatikai feladatokat, részt vesz az új stratégiák és rendszerek kialakításával és bevezetésével kapcsolatos döntések előkészítésében - figyelembe véve a beruházások pénzügyi lehetőségeit is -, továbbá fontos feladata a társaság licenc-politikájának kialakítása. Együttműködik az egyes szakterületekkel, feltárja azok informatikai igényeit, megvalósíthatósági tanulmányokat készít(tet), majd kidolgozza a megvalósuló projektek informatikai tartalmának részletes specifikációját és ellátja azok menedzselését.
Az üzemeltetési alegység vezetőjének elsődleges feladata a vállalat informatikai vagyonának, infrastrukturális beruházásainak koordinálása a teljes életciklus alatt. Az üzemeltetési részterületen belül, földrajzi és funkcionális alapon három csoport létrehozása lehet célszerű.
A központi infrastruktúra-üzemeltető csoport a teljes céget érintő, általános jellegű feladatokkal foglalkozhat. Előkészíti és koordinálja az informatikai infrastruktúrával kapcsolatos beruházásokat, gondoskodik a központi informatikai infrastruktúra felügyeletéről és üzemeltetéséről (adatközpontok, kiszolgálók, adattárolás, adatmentés, biztonság, telekommunikációs gerinchálózat és eszközök, szervizelés, kapcsolattartás a gyártókkal és a távközlési szolgáltatókkal). Kezeli az infrastruktúrához, távközléshez, irodatechnikához kapcsolódó szerződéseket, kapcsolatot tart a partnerekkel. Egységes licenc- és eszközgazdálkodást valósít meg, kezeli a cég szoftver- és hardver-leltárát. Részt vesz az infrastruktúra-fejlesztési projektek tervezésében, kivitelezésében és koordinálásában, valamint - a fejlesztési alegységgel együttműködve - támogatja a szoftverfejlesztések tervezését és kialakítását. A vállalat munkatársai számára "helpdesk" hibabejelentő szolgáltatást üzemeltet. Továbbá kidolgozza és felügyeli a cég informatikai biztonsági folyamatait, üzemelteti a hozzá tartozó központi eszközöket, valamint elvégzi a belső informatikai auditokat is. A területi infrastruktúra-üzemeltető csoport a társaság földrajzi tagolódásához igazodva, alapvetően helyi jellegű feladatokat végezhet. Lokálisan felügyeli a cég telekommunikációs hálózatát, elhárítja a helyben megoldható hibákat. Fejleszti és üzemelteti a nem központosítható alkalmazásokhoz tartozó infrastrukturális elemeket (kiszolgálók, adattárolás, adatmentés), támogatja a speciális célrendszereket - szoros együttműködésben a közlekedési infrastruktúra-üzemeltető csoporttal -, valamint üzemelteti és szervizeli a területi alap-infrastruktúrát és a helyi irodatechnikai berendezéseket. Feltárja az adott földrajzi terület speciális igényeit az informatikai infrastruktúrát fejlesztő beruházások tervezéséhez, részt vesz a kapcsolódó projektekben. Továbbá területi szinten részt vesz a felhasználók támogatásában (a "helpdesk" rendszeren keresztül), a szoftver- és hardver-leltár karbantartásában, valamint az informatikai biztonsági folyamatok végrehajtásában, felügyeletében és továbbfejlesztésében. A közlekedési infrastruktúra-üzemeltető csoport feladata a speciálisan a közlekedést kiszolgáló rendszerek (pályaudvari rendszerek, pénztárgépek, jegykiadó gépek, járműfedélzeti eszközök) felügyelete, üzemeltetése, fejlesztése és szervizelése. A társaság tulajdonában álló eszközökön kívül ide tartozhat külső (pl. önkormányzati) tulajdonú eszközök kezelése is (szerződéses alapon). A csoport feladata lehet még a közlekedést érintő eszközöknél a törvényi-jogszabályi megfelelés ellenőrzése, továbbá a közlekedés-informatikai igények feltárása az informatikai beruházások, projektek tervezése során, valamint részvétel azok megvalósításában.
Az fejlesztési alegység vezetőjének elsődleges feladata a fejlesztési projektek, pályázatok informatikai tartalmának kidolgozása, valamint a fejlesztések menedzselése. Az ide kapcsolódó feladatok alapvetően két fő csoportra bonthatók, ennek megfelelően két csoport létrehozása lehet indokolt.
A programfejlesztési csoport a nagyobb fejlesztési projektek teljes körű menedzselése mellett a kisebb volumenű fejlesztési igények megvalósítását végezheti: utóbbiakhoz kapcsolódóan részletesen specifikálja a szakterületek igényeit, megvalósíthatósági tanulmányt készít, majd elvégzi a tervezési, programozási, tesztelési, bevezetési és karbantartási feladatokat. Megoldja, vagy - amennyiben ez saját eszközeivel nem lehetséges - továbbítja a külső alkalmazás-szállítók felé a cég által használt szoftverekben talált hibákat, és teljes körűen menedzseli a hibajavítási folyamatot. Fogadja a külső alkalmazás-szállítóktól érkező frissítéseket, melyeket tesztel és telepít az éles rendszerben. Az új alkalmazások bevezetéséhez, valamint a meglévők frissítéséhez kapcsolódóan oktatásokat szervez, és részt vesz azok lebonyolításában. Központi "tudásbázist" alakíthat ki, melyet folyamatosan bővít az üzemeltetési tapasztalatok alapján. Felügyeli a társaság központi és speciális adatbázisait, biztosítja azok konzisztenciáját, valamint az egyes rendszerek közötti adatbázis-kapcsolatokat. Gondoskodik a társaság belső (intranetes) és külső (internetes) megjelenéséről (pl. társasági honlap) - akár saját technikai megoldásokkal, akár külső portál-fejlesztő szolgáltató igénybevételével, vagy akár vegyes rendszerben (pl. külső portál-motorhoz saját komponensek fejlesztésével) -, továbbá illeszti a honlapot a belső alkalmazásokhoz, és a szakterületektől kapott adatok és igények szerint folyamatosan aktualizálja és fejleszti azt. A csoport fontos feladata lehet még a speciális közlekedés-informatikai rendszerek (jegykiadó gépek, forgalomirányító és utastájékoztató rendszerek) szoftveres oldalának menedzselése is. Az alkalmazás-felügyeleti csoport célja ezzel szemben a már meglévő szoftverek használatának támogatása - célszerűen földrajzilag is elosztott munkaszervezéssel -, a problémák és a továbbfejlesztési igények feltárása, valamint a feltárt hibák lehetőség szerinti javítása. A helyben nem orvosolható problémákat az alkalmazás-felügyeleti csoport továbbítja a programfejlesztési csoport felé, és együttműködik a központ szakembereivel a megoldásban, végül tájékoztatja a helyi felhasználókat a megoldás megtörténtéről és az esetlegesen szükséges további teendőkről. Helyi szinten részt vehet az informatikai oktatások lebonyolításában, a "tudásbázis" bővítésében és a helyben alkalmazott speciális közlekedés-informatikai rendszerek menedzselésében is.
A személyközlekedésre jellemző széles időbeli lefedettségéből adódóan, a valós idejű közlekedés-informatikai rendszerek (valamint a társaság működése szempontjából kritikus egyéb alkalmazások) folyamatos rendelkezésre állásának biztosítása érdekében, az informatikai szervezet kiemelten fontos feladata a folyamatos, 24 órás informatikai készenlét biztosítása, ami ügyeleti rendszer megszervezésével oldható meg.
Infrastruktúra-felügyeleti feladatok
Az infrastruktúra felügyeletéhez a következő fő feladatok tartoznak:
informatikai eszközt tartalmazó berendezések, valamint szoftverek nyilvántartásba vétele (a beszerzési dokumentáció alapján a leltár bővítése) informatikai eszközök, számítógépek, szoftverek használatba vétele (telepítés, tesztelés, üzembe helyezés, felhasználó részére történő átadás) informatikai eszközök, számítógépek, szoftverek felülvizsgálata (hibátlanul működnek -e, megfelelnek -e a telepítés óta esetlegesen megváltozott követelményeknek is, pl. a hatályos jogszabályoknak és rendelkezéseknek, eljárás- és műveletleírásoknak), ellenőrzése (időszakos és rendkívüli ellenőrzés, leltár aktualizálása), szükség esetén leszerelése (tartósan távollévő vagy kilépő munkavállaló esetében, törlés a leltárból) informatikai eszközök és hálózati rendszerek hibaelhárítása informatikai eszközök, számítógépek, szoftverek selejtezése.
Fontos leszögezni, hogy az informatikai eszközök a vállalati vagyon részét képezik, rendeltetésszerű használatukért pedig általában a felhasználó a felelős. A cégek többsége - jogi és biztonsági okokból is - előírja, hogy a számítógépeken csak a cég rendszergazdái által telepített programok használhatók (a külső gyártó által installált speciális szoftverek telepítését is rendszergazda felügyeli), a felhasználó által esetlegesen telepített programokért pedig a számítógép felhasználója felel.
Programüzemeltetési feladatok
Bármely program használata során - ez alól a közlekedés-informatikai szoftverek sem kivételek - előfordulhatnak problémák, melyek egy részét a felhasználók tapasztalatlansága okozza, de fény derülhet addig rejtett programhibákra is. Előbbiek a felhasználók számára biztosított informatikai tanácsadás révén könnyen megoldhatók, utóbbiak esetében viszont - a zavartalan működés érdekében - azonnali programjavítás válhat szükségessé. A hatékony hibajavításnak fontos eszköze lehet a már említett "helpdesk" szolgáltatás, melyen keresztül a felhasználóknak minél pontosabb leírást kell megadniuk a hibajelenségről (lehetőség szerint képernyőképek csatolásával).
A probléma elhárítására elsőként célszerűen a fentiekben bemutatott alkalmazás-felügyeleti csoport (vagy ahhoz hasonló szervezeti alegység) helybeli munkatársai tesznek kísérletet, majd szükség esetén (pl. amennyiben bebizonyosodik, hogy a fennakadást programhiba okozta) továbbítják a programfejlesztési csoportnak a jelzést, amely saját fejlesztésű szoftver esetében a hibát kijavítja, külső fejlesztésű program esetében pedig szintén továbbítja a bejelentést, az érintett külső alkalmazás-szállító felé. (Esetenként elegendő az adatbázis javítása, amely akár a személyközlekedési vállalat informatikai központjában megoldható.)
Fontos feladat, hogy a programhiba javítását követően a helyes működést tesztelni kell, melyet az alkalmazástámogatók, a programfejlesztők, valamint a felhasználók végeznek el, lehetőség szerint először csak egy speciális tesztrendszerben. Amennyiben ennek során a program hibátlanul működik, a frissítés telepíthető az éles rendszerben is, és a módosított program használatba vehető. Hibás kimenetelű teszt esetén a folyamatot a hiba jelzésétől kezdve újra kell kezdeni, és addig ismételni, amíg a program működése valóban hibátlanná válik.
Programfejlesztési feladatok
Ahogy a fentiekben már ismertetésre került, az új programok fejlesztését végezheti a személyközlekedési vállalat saját informatikai szervezete, illetve - főként nagyobb volumenű fejlesztések esetében - külső cég is (utóbbi esetben a teljesen új, egyéni fejlesztés helyett felmerülhet meglévő szoftver megvásárlása és testre szabása is). A belső fejlesztés kézenfekvő előnye, hogy a szoftver működése szükség esetén nagyon gyorsan - akár néhány órán belül - javítható, módosítható, vagy (kis mértékben) továbbfejleszthető, viszont ennek természetesen komoly személyi feltételei vannak. Bizonyos speciális hardverek (pl. utastájékoztató berendezések, jegykiadó automaták) működtető programjait viszont értelemszerűen a gyártó fejleszti, és utóbbi közreműködése szükséges a legkisebb programhiba-javítás vagy továbbfejlesztés esetében is (az üzemeltető személyközlekedési vállalat legfeljebb a program paramétereit tudja módosítani, vagy kisebb adatbázis-hibákat tud korrigálni).
Ha új program fejlesztésére merül fel igény, azt a szakterületi vezetőknek az informatikai vezető felé kell jelezniük, aki utasítja a programfejlesztéssel foglalkozó csoportot a fejlesztési specifikáció elkészítésére. A fejlesztést kezdeményezőkkel történő több lépcsős véleményezési, egyeztetési eljárás eredményeképpen kialakul az optimális specifikáció, amely tartalmazza a pontos igényeket, a javasolt megoldásokat, valamint arra vonatkozó ajánlást, hogy a fejlesztés saját vagy idegen programfejlesztés, esetleg külső beszerzés útján valósuljon meg.
Saját fejlesztés esetében a program készítését a személyközlekedési vállalat munkavállalói végzik, általában munkaköri kötelességük részeként (illetve bizonyos kiemelt esetekben munkakörön felüli plusz feladatként). Az elkészült programot a programüzemeltetési feladatoknál bemutatott tesztelési folyamattal megegyező módon - a felhasználók bevonásával - kell kipróbálni, mielőtt éles használatára kerülne sor. A visszakövethetőség érdekében a tesztelésről tesztjegyzőkönyvet kell vezetni. Amennyiben a tesztelés során a szakterület részéről módosítási igény lép fel a program működésével kapcsolatban, a specifikációtól kezdődően szükséges átvezetni a változtatást (saját fejlesztés esetében ez általában nem jelent különösebb problémát, nem szükséges pl. szerződés-módosítás, vagy költségkeret-növelés).
Idegen programfejlesztés esetében az elkészült specifikáció alapján az informatikai vezető árajánlatot kér a fejlesztő cég(ek)től. Amennyiben az árajánlat elfogadásra kerül, sor kerülhet a fejlesztés megrendelésére. Az elkészült programot - hasonlóan a saját fejlesztéshez - tesztelésnek kell alávetni, amelyről tesztjegyzőkönyv készül. Az előző esethez hasonlóan, az éles rendszerben csak a tesztek során hibátlannak bizonyult program telepíthető. A saját fejlesztéssel ellentétben, a felhasználói igények esetleges változásának átvezetése jelentős idő- és költségnövelő tényező lehet, ezért idegen fejlesztés esetében kiemelt körültekintést igényel a specifikáció kialakítása, a szakterületi igények minél pontosabb leképezése.
Külső féltől történő szoftverbeszerzésre a vállalat beszerzési szabályzatának megfelelően kerülhet sor.
Adatvédelmi, jogosultságkezelési feladatok
Mint minden cég esetében, a személyközlekedési vállalatoknál is alapvető feladat a személyes és üzleti adatok védelme: annak biztosítása, hogy bármely adathoz csak az férhessen hozzá, akinek a munkájához szükséges, továbbá a zavartalan működés biztosítása. Mivel az adatok jelentős része informatikai rendszerekben kerül tárolásra és feldolgozásra, kiemelt fontosságú, hogy a vállalat rendelkezzen informatikai adatvédelmi szabályzattal, melynek fő témái a következők:
az adatok védelmét biztosító informatikai környezet, intézkedések a fizikai védelemre vonatkozó szabályok az informatikai eszközök biztonságos üzemeltetésének feltételei a szoftverek alkalmazásának rendje, jogosultsági rendszere az adathordozók tárolásának, felhasználásának és archiválásának rendje az adatok kezelése a számítógépes hálózaton.
A biztonsági intézkedések célja az informatikai rendszert közvetlenül és közvetve érintő veszélyforrások kiküszöbölése, az előre látható károk megelőzése, illetve az előre nem látható károk bekövetkezésekor azok hatásainak csökkentése. A védelemnek az informatikai rendszer teljes fennállása alatt, azaz a tervezéstől kezdődően az üzemeltetésen át a megszüntetésig fenn kell állnia.
Az informatikai rendszereket érő fő veszélyforrások:
fizikai környezetből érkező veszélyek (elemi csapások, fizikai behatolások) emberi tényezőkkel kapcsolatos veszélyek.
Utóbbi kategórián belül megkülönböztethetők a szándékos károkozások (pl. illetéktelen hozzáférés az adatokhoz, eszközökhöz, azok eltulajdonítása, visszaélésszerű felhasználásuk, rongálásuk, hibás adatok bevitele, illegális szoftverek használata), és a nem szándékos esetek (pl. szakmai hozzá nem értés, gondatlanság, előrelátás hiánya miatt az informatikai eszközök nem rendeltetésszerű használata).
A biztonsági intézkedéseknek az alábbi fő területekre szükséges kiterjedniük:
infrastruktúra-védelem (berendezések biztonságos telepítése, szerverszobák védelme, járműveken található és kültéri - pl. megállóhelyi, pályaudvari - eszközök védelme) hardverelemek adatvédelme (mivel az adathordozók javítását külső szakemberek is végezhetik, fontos a rajtuk tárolt adatok társaságtól való kijutásának megakadályozása) szoftverekkel kapcsolatos intézkedések (kizárólag jogtiszta szoftverek alkalmazása, hozzáférési jogosultságok meghatározása az egyes adatcsoportokhoz és programfunkciókhoz felhasználónként és felhasználói csoportonként, jelszavas védelem, levelezési rendszer védelme) hálózati hozzáférés szabályozása új szoftverek fejlesztése esetén garanciák rögzítése a fejlesztővel kötött szerződésben számítógépes vírusok ellenőrzése adathordozókhoz kapcsolódó intézkedések (biztonsági másolatok készítése és tűzbiztos páncélszekrényben történő tárolása, selejtezéskor a tárolt adatok megsemmisítése).
A személyközlekedésben számos olyan érzékeny adat kezelése szükséges, amelyek fokozott védelmet igényelnek (utasok személyes adatai - amelyekhez elektronikus jegyrendszer esetében utazásaik részletes adatai is kapcsolódhatnak! -, munkavállalók személyes adatai, pótdíjazásokkal kapcsolatos adatok stb.), továbbá a modern közlekedési rendszerekben a forgalomirányítás és az utastájékoztatás is meghatározó mértékben informatikai megoldásokon alapul, ezért egy esetleges informatikai támadás jelentős mértékű adatvédelmi incidensekhez, illetve akár a közforgalmú közlekedési szolgáltatás megbénulásához (vagy legalábbis komoly fennakadásokhoz) vezethet. Emiatt a fenti biztonsági intézkedések meghozatala és szigorú betart(at)ása alapvető fontosságú feladat a személyközlekedési vállalatok vezetése számára.
Felhasznált irodalom
ÉNYKK Északnyugat-magyarországi Közlekedési Központ Zrt. szervezeti felépítése, az egyes szervezeti egységek feladatai, valamint szabályzatai (https://www.enykk.hu/cikk/altalanos-kozzeteteli-lista.html, letöltés dátuma: 2019. április 29.)

| Önellenőrző kérdések
Olvassa el figyelmesen az alábbi feladatokat, majd a lecke tartalma alapján oldja meg őket!
1. Mivel NEM foglalkozik a személyszállítási vállalatok informatikai szervezeti egysége?
| a cég informatikai hardver- és szoftver-infrastruktúrájának felügyeletével
| a cég által alkalmazott programok üzemeltetésével
| az informatikai rendszerben tárolt adatok védelmével
| az utaspanaszok megválaszolása érdekében 24 órás informatikai készenlét biztosításával
2. Egészítse ki a következő mondatot! A személyközlekedési vállalatok rendelkezhetnek jelentős létszámú , szinte valamennyi informatikai részterület ellátására alkalmas szervezeti egységgel, de előfordulhat az is, hogy az informatikai szolgáltatások kisebb vagy nagyobb részben kerülnek egy szakcéghez.
3. Az alábbi állításokról döntse el, hogy igazak vagy hamisak!
A személyközlekedési vállalatok informatikai feladatainak szervezési módja függ a cégszervezési koncepciótól. |
A személyközlekedési vállalatok informatikai feladatainak szervezési módja függ a közlekedési szolgáltatások megrendelőitől. |
A személyközlekedési vállalatok informatikai feladatainak szervezési módja függ a gazdaságossági szempontoktól (költségektől). |
A személyközlekedési vállalatok informatikai feladatainak szervezési módja függ a cégnél rendelkezésre álló szakembergárdától. |
4. Egészítse ki a következő mondatot! Az informatikai szervezet vezetője együttműködik a személyközlekedési vállalat , feltárja azok igényeit, tanulmányokat készít(tet), majd kidolgozza a megvalósuló projektek informatikai tartalmának részletes és ellátja azok .
5. Egészítse ki a következő mondatot! Az informatikai üzemeltetési alegység vezetőjének elsődleges feladata a vállalat informatikai , infrastrukturális koordinálása a teljes alatt.
6. Melyik csoport NEM az informatikai üzemeltetési alegységhez tartozik?
| központi infrastruktúra-üzemeltető csoport
| területi infrastruktúra-üzemeltető csoport
| közlekedési infrastruktúra-üzemeltető csoport
| programfejlesztési csoport
7. Melyik csoport tartozik az informatikai fejlesztési alegységhez?
| alkalmazás-felügyeleti csoport
| központi infrastruktúra-üzemeltető csoport
| közlekedési infrastruktúra-üzemeltető csoport
| területi infrastruktúra-üzemeltető csoport
8. Az alábbi állításokról döntse el, hogy igazak vagy hamisak!
A személyközlekedési vállalatok informatikai fejlesztéseiről kizárólag az informatikai vezetőség dönt, a szakterületek nem kerülnek bevonásra. |
A nagyobb személyközlekedési vállalatok munkatársaik informatikai támogatása céljából gyakran üzemeltetnek "helpdesk" rendszert. |
A személyközlekedési vállalatok saját maguk is foglalkozhatnak programfejlesztéssel. |
A személyközlekedési szolgáltatások üzemeltetésében napjainkban az informatikai megoldások csekély szerepet játszanak. |
9. Egészítse ki a következő mondatot! A személyközlekedési vállalatok többsége előírja, hogy a számítógépeken csak a cég által telepített használhatók, a által esetlegesen telepített programokért pedig a felhasználója felel.
10. Adja meg a személyközlekedési szoftverekben észlelt programhibák javítási folyamatának sorrendjét! (Írja be az egyes lépésekhez a megfelelő sorszámot: 1, 2, 3, 4) A személyközlekedési szakterületen dolgozó felhasználó észleli a hibát, és jelzi az informatikai szervezeti egység felé. A programfejlesztési csoport kísérletet tesz a hiba elhárítására, és amennyiben nem sikerül, további segítséget kér. Az alkalmazás-felügyeleti csoport kísérletet tesz a hiba elhárítására, és amennyiben nem sikerül, további segítséget kér. Külső fejlesztésű szoftver esetében a külső alkalmazás-szállító cég javítja a hibát.
11. Adja meg az idegen fejlesztésű személyközlekedési szoftverek elkészítési folyamatának sorrendjét! (Írja be az egyes lépésekhez a megfelelő sorszámot: 1, 2, 3, 4) Az informatikai vezető árajánlatot kér a szoftverfejlesztő cég(ek)től, majd megrendeli a legkedvezőbb ajánlatot adótól a szoftver kifejlesztését. Az informatikai vezető a személyközlekedési szakterülettel közösen elkészíti a szoftver specifikációját. A szoftver telepítésre kerül az éles rendszerben. A szoftver átfogó tesztelésre kerül, amiről tesztjegyzőkönyv készül.
12. Mit NEM szükséges az informatikai adatvédelmi szabályzatnak tartalmaznia?
| az informatikai oktatások lebonyolításának rendjét
| az adatok védelmét biztosító informatikai környezet, intézkedések leírását
| az adatok számítógépes hálózaton történő kezelésének módját
| a szoftverek alkalmazásának rendjét, jogosultsági rendszerét