KURZUS: Személyközlekedési vállalatok

MODUL: III. modul: Személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek

4. lecke: A személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek feladatai, jellemző felépítésük, szabályzatrendszerük

| Tanulási útmutató
Tanulási célok
A lecke feldolgozása után Ön képes lesz:
felsorolni a személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek típusait; felvázolni a személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek lehetséges felépítését; saját szavaival összefoglalni a szervezeti egységek fő feladatait; felvázolni a személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek szabályzatrendszerét.
Tevékenységek
Olvassa el a kurzus 4. leckéjét!
Sorolja fel a személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek típusait!
Vázolja fel a személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek lehetséges felépítését!
Saját szavaival foglalja össze a szervezeti egységek fő feladatait!
Vázolja fel a személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek szabályzatrendszerét!
A feldolgozáshoz szükséges idő: 25 perc olvasás, tanulás, 20 perc önellenőrzés.
A személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek típusai
Az 1. leckében szereplő, ellátásért felelős szervezetek (minisztérium, önkormányzatok), illetve az általuk esetlegesen megbízott (a 2. leckében bemutatott) közlekedésszervező által megrendelt személyközlekedési szolgáltatások tényleges lebonyolítását a személyközlekedési szolgáltató, azaz üzemeltető vállalatok végzik. Fő tevékenységük mód-, funkcióbeli és földrajzi kiterjedése, valamint tulajdonosuk alapján többféleképpen is csoportosíthatók:
az üzemeltetett közlekedési módok alapján lehetnek vasúti, autóbuszos, illetve kombinált közlekedési szolgáltatók (utóbbiak jellemzően a nagyvárosi, azaz autóbuszokat, villamosokat, trolibuszokat, hajókat, metrót, illetve akár további, különleges közlekedési eszközöket üzemeltető önkormányzati vállalatokat takarják); funkció alapján megkülönböztethetők a csak helyi, csak helyközi, illetve helyi és helyközi szolgáltatásokat egyaránt végző cégek; honossági területük alapján városi, régiós és országos illetékességű társaságok működnek; tulajdonosi körük alapján lehetnek önkormányzati, állami, magán-, illetve vegyes tulajdonban álló cégek.
Természetesen a fenti szempontok gyakran összefüggenek egymással, pl. az egyetlen városra korlátozódó tevékenységet végző vállalat értelemszerűen helyi közlekedési szolgáltatást lát el, és tulajdonosa sok esetben maga az önkormányzat (amely így belső szolgáltatóként közvetlenül meg is bízhatja a céget a szolgáltatás ellátásával).
Az alábbiakban a személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek egy lehetséges szervezeti felépítése kerül bemutatásra a különböző szervezeti egységekhez tartozó feladatkörök vázlatos áttekintésével (melyhez hasonló struktúrát alkalmaz pl. a jegyzet írásakor az ÉNYKK Északnyugat-magyarországi Közlekedési Központ Zrt. is), majd áttekintésre kerülnek a cégek feladataival kapcsolatos szabályzatok típusai, amelyek lehetővé teszik a tevékenységek megfelelő ellátását.
A személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek jellemző felépítése és fő feladatai
A fentiekben említett, lehetséges szervezeti felépítés az alábbi ábrán látható.
Személyközlekedési vállalat lehetséges szervezeti felépítése
4.1. ábra
Természetesen ez a felépítés az érintett vállalatok sokszínűségéből fakadóan jelentős eltéréseket is mutathat, a konkrét cég típusától és tevékenységi körétől függően, azonban a fenti ábrán látható alapvető szervezeti egységek valamilyen formában (ha másképp nem, koordinálási vagy felügyeleti szinten) szinte kivétel nélkül megtalálhatók valamennyi ilyen vállalatnál.
Fontos megjegyezni, hogy az ábra csak az operatív szervezetet tartalmazza, de a cég jellemzőitől (formájától, volumenétől, alapító okiratának tartalmától) függően rendelkezhet igazgatósággal (mint vezető testülettel) is, továbbá felügyelőbizottság és könyvvizsgáló felügyelheti működését, ezek viszont a kurzus szempontjából kevésbé relevánsak.
Másrészről, az itt leírtak a jelentős méretű, kiterjedt feladatkörrel rendelkező közlekedésszervező cégekre (pl. BKK Budapesti Közlekedési Központ Zrt.) is sok szempontból érvényesek (bár nyilván a közforgalmú közlekedés járműveinek fenntartását és javítását végző műszaki szervezeti egységgel a közlekedésszervező cégek nem rendelkeznek, hiszen azok hangsúlyozottan nem üzemeltetők - hanem éppen azok megrendelői -, ugyanakkor a vezetői, koordinációs, gazdasági, informatikai, fejlesztési, minőségügyi, belső ellenőrzési, jogi feladatok, valamint a fő tevékenység, a személyszállítás szervezésének meghatározott elemei - pl. menetrendtervezés, utastájékoztatás stb. - hasonló szervezeti hátteret igényelnek mind külön közlekedésszervező, mind az üzemeltetést is ellátó cég esetében).
A vállalat első számú operatív vezetője (aki a cég típusától függően lehet ügyvezető, vezérigazgató, illetve - amennyiben a vezérigazgató egyúttal az igazgatóság elnöke is - elnök-vezérigazgató) felelős a cég belső munkaszervezetének kialakításáért és irányításáért, a társaság éves beszámolójának, mérlegének, vagyonkimutatásának és eredmény-kimutatásának elkészít(tet)éséért (nagyobb cégek esetében ezt jellemzően a gazdasági szervezeti egység végzi), a jogszabályokban előírt szabályzatok elkészítéséért és aktualizálásáért, továbbá - amennyiben az adott cégnél megtalálhatók - az igazgatóság, a felügyelőbizottság, a könyvvizsgáló, a részvényesek (részvénytársaság esetében), valamint a társaság alapítójának tájékoztatásáért, illetve a döntéshozó testületek döntéseinek végrehajtásáért. A felsorolt feladatok mennyiségéből és fontosságából adódóan általában rendelkezik helyettessel, akire a tevékenységek egy részét delegálhatja, illetve aki távollétében valamennyi feladatot illetően tudja helyettesíteni.
A vállalat fő szervezeti egységei a következők.
Koordináció: a vállalat működését biztosítja a szükséges humánpolitikai (munkaügyi, bérgazdálkodási), igazgatási, valamint kommunikációs feladatok ellátása révén. Forgalmi-üzemeltetési szakterület: a személyközlekedési vállalatok fő tevékenysége, amely magába foglalhatja a forgalom tervezését, szervezését (menetrend- és járműforduló-tervezés, vezénylés), operatív lebonyolítását, ellenőrzését, az utasok tájékoztatását, a szükséges járműállomány meghatározását és biztosítását, a szolgáltatásokkal kapcsolatos ügyfélszolgálatot, idegenforgalmi tevékenységet, forgalmi kontrolling működtetését, valamint a forgalmi eszközök (pl. jegykiadó gépek, automaták, fedélzeti számítógépek, kijelzőtáblák) üzemeltetését. Műszaki szakterület: elsődleges feladata a szolgáltatást végző járművek fenntartása és javítása, valamint a szükséges hatósági feladatok (pl. vizsgáztatás) lebonyolítása, továbbá ez a szakterület koordinálja a cég ingatlanjainak üzemeltetését, a munka, környezet- és tűzvédelmet, a hatékony energiagazdálkodást, valamint a rendészeti, vagyonvédelmi és logisztikai feladatok végrehajtását. Gazdasági szakterület: a számviteli törvény alapelveit betartva irányítja, ellenőrzi és szabályozza a cég pénzügyi és számviteli tevékenységeit, továbbá kontrolling rendszert tarthat fenn. Informatika: biztosítja a vállalat informatikai hátterét, azaz felügyeli a hardver- és szoftver-infrastruktúrát, az alkalmazott programok üzemeltetését, az informatikai rendszerben tárolt adatok védelmét, kezeli az adatokhoz és a funkciókhoz kapcsolódó jogosultságokat, a felhasználókat, és adott esetben saját szoftverfejlesztést is végez. Fejlesztési, minőségügyi szakterület: a cég beruházási és fejlesztési igényeit koordinálja, feltárja és előkészíti a pályázati lehetőségeket, majd felügyeli azok megvalósítását. Ez a szervezeti egység felelős továbbá az integrált minőség-, környezet- és energiairányítási rendszer kialakításáért, bevezetéséért és harmadik fél általi tanúsításának előkészítéséért, valamint a tanúsító, felügyeleti és megújító auditok szervezéséért és végrehajtásáért. Vevői és szolgáltatói megelégedettségi méréseket szervez, koordinál, majd elemez, valamint meghatározza és elvégzi a minőségügyi oktatásokat, és értékeli a minőségirányítási rendszer hatékonyságát.
A vállalat szabályszerű működését két, úgynevezett törzskari szervezeti egység biztosíthatja.
A belső ellenőrzés a cégre vonatkozó belső és külső szabályozások betartását vizsgálja, a hiányosságok feltárása és kiküszöbölése céljából, a vállalat hatékonyságának növelése és a szervezeti célok elérése érdekében.
A jogi iroda a cég jogi képviseletét biztosítja, valamint jogi tanácsadással látja el a vállalat döntéshozó és irányító szerveit és munkatársait, az aktuális jogszabályok teljes körű betartása érdekében.
Az egyes, kiemelt jelentőségű szervezeti egységek részletes bemutatására a IV. modul leckéiben kerül sor.
A személyközlekedési szolgáltató (üzemeltető) cégek jellemző szabályzatrendszere
A cégek hatékony, jól felügyelhető, garantálható minőségű működése érdekében alapvető fontosságú az alaposan átgondolt, precízen megfogalmazott, minden részletre kiterjedő szabályzatrendszer kidolgozása, amely pontosan meghatározza az alkalmazandó módszereket, eljárási rendeket, követelményeket. A szabályzatokat az áttekinthetőség érdekében - a vállalat felépítéséhez hasonlóan - célszerű hierarchikus rendszerbe szervezni. Ennek lehetséges módszerei a következők.
A vállalat egészét érintő, alapvető dokumentumok a cég vezetőjének nevében kerülnek kiadásra és elrendelésre. Ezeken belül az általános érvényű, a cég állandó működésére vonatkozó, jellemzően terjedelmileg is jelentősebb előírások képviselik a dokumentumok legmagasabb szintjét, melyeket általában vállalatvezetői szabályzatnak (pl. vezérigazgatói szabályzatnak) neveznek. Ide tartozik a teljes cég, valamint a fő szervezeti egységek szervezeti és működési szabályzata, továbbá olyan általános témájú előírások, mint (a teljesség igénye nélkül) a közérdekű adatok közzétételének és kezelésének szabályzata, a szerződéskötési szabályzat, az adatvédelmi szabályzat, a társasághoz érkező észrevételek kezelésének szabályzata, a forma- és munkaruha-juttatási szabályzat, a munkarendre és szabadságokra vonatkozó szabályzat, a bérgazdálkodási szabályzat, a cég számviteli politikája, a belső ellenőrzési szabályzat, a beszerzési szabályzat, a leltározási szabályzat, a pályázati szabályzat, a munkavédelmi, dohányzási és tűzvédelmi szabályzat, valamint az oktatási szabályzat. Az egy-egy konkrét esetre vonatkozó, az egész céget érintő előírások elnevezése általában vállalatvezetői rendelet (pl. vezérigazgató rendelet). Ide tartozik például a konkrét leltározások elrendelése, minden évben külön rendelet formájában. A csak egyes szakterületek bizonyos feladatköreit befolyásoló dokumentumokat az adott szakterület vezetője adja ki és rendeli el. Ezeken belül szintén megtalálhatók az általános érvényű (határozatlan időre szóló) szabályzatok, melyeket esetenként utasításnak is neveznek. Néhány példa, amely ebbe a kategóriába tartozik: a forgalmi operatív minőségellenőrzés szabályzata az üzemeltetési (vagy személyszállítási) igazgatói utasítások közé tartozhat, míg a gépjárműmentés, gépjárműmozgatás szabályzata műszaki igazgatói utasítás lehet. A vállalatvezetői előírásokhoz hasonlóan, a szakterületi vezetők esetében is előfordulnak kevésbé általános, konkrétabb esetekre vonatkozó előírások, mint például a rövidnadrág viselésének feltételeiről szóló üzemeltetési (vagy személyszállítási) igazgatói rendelet, vagy éppen egy adott autóbusztípus oldalüveg-beázásának megelőzését célzó műszaki igazgatói rendelet. Általában a legösszetettebb struktúrával rendelkező forgalmi-üzemeltetési területen lehet találkozni még egy szinttel: a területi forgalmi-üzemeltetési központok, vagy akár az egyes forgalmi üzemek vezetői is kiadhatnak a kizárólag a saját területükre érvényes szolgálati rendeleteket. Erre jó példa egy-egy helyi üzem esetében, az adott település helyi közlekedésében az önkormányzat megrendelésére bevezetett új jegy- vagy bérletfajta használati feltételeinek közzététele, előírva a járművezetők és az ellenőrök számára az új díjtermék elfogadását.
Az egyes, kiemelt jelentőségű szervezeti egységek szabályzatai a IV. modul leckéiben kerülnek áttekintésre.
Felhasznált irodalom
ÉNYKK Északnyugat-magyarországi Közlekedési Központ Zrt. szervezeti felépítése, az egyes szervezeti egységek feladatai, valamint szabályzatai (https://www.enykk.hu/cikk/altalanos-kozzeteteli-lista.html, letöltés dátuma: 2019. április 29.)